Sokrates som Shaman
2025-11-13 14:00 - 15:00 (Europe/Copenhagen) | Aarhus
Henrik Klindt-Jensen, ph.d. fhv. ekstern lektor afd. for idéhistorie og Filosofi – Aarhus Universitet holder oplæg om sit forskningsprojekt: “Sokrates som Shaman”. Det bygger på Platon, Diogenes Laërtios-s og Xenofons skildringer af Sokrates, men Platon kom med ham til at inddrage shamanismen i sin egen filosofi.

Hegels Åndsfænomenologi
2026-02-20 15:00 - 16:00 | Aarhus
Oplæg af ph.d. Henrik Klindt-Jensen
Den tyske filosof Georg Wilhelm Friedrich Hegel (1770 – 1831) var en af de vigtigste filosoffer i den tyske idealisme. Han så alt som Ånd, Geist – Gud, som både var erkendende og genstand for erkendelsen. I sin ”Phänomenologie des Geistes”, ”Åndsfænomenologi” fra 1807 udfolder han erkendelsen dialektisk gennem Åndens fænomener både som den viser sig i Historiens epoker, som for det enkelte menneskes sjæl – både i psykologi og erkendelsesteori – begyndende med den sanselige vished, sluttende med den absolutte viden.
Berømtest er afsnittet om ”Herre og ”Træl”, hvor bevidstheden må tage herskab over trællen for at kunne genfinde sig selv i denne og nå sin frihed deri. Slavens befrielse er også Herrens befrielse! Historisk i slavesamfund som de græske og romerske, psykologisk ved at kende sin egen ”skygge”, som Jung ville sige.

”Paulus som omvendt Jøde og Hellenistisk Filosof”
2026-05-19 14:00 - 15:00 | Dokk1, Hack Kampmanns Plads 2, Aarhus, Aarhus, 8000, Denmark
Oplæg af Henrik Klindt-Jensen, Ph.d. fhv. ekstern lektor
Afd. for Filosofi & Idé Historie, Arts
Aarhus Universitet
Paulus er kristendommens første teolog. Skønt selv udgået fra jødedommen, frigør Paulus Kristendommen fra jødedommen og gør den gældende for alle, der tror og bliver døbt. Teologisk grundlægger han den i forlængelse af filosofien i hellenismen, som navnlig arvede stoicismen fra antikken. Stoicismen blev grundlagt af Zenon fra Krition (334 – 262 f.Kr.) som en spirituel bevægelse, som stod overfor Platons; den betonede den etiske fordybelse og besindelse med den berømte stoiske ro. Hvor Platons begreb ”nous” – ”ånd”/fornuft” var rent statisk, er stoikernes åndsbegreb ”Pneuma”, bogstaveligt: ”åndedræt”, dynamisk: Pneuma går igennem alt, materie, dyr og planter som ”physis”, natur, i mennesket som ”psyché”, sjæl. Pneuma bliver materien, men det ligger slet ikke i teksterne, at pheuma selv skulle være materiel. Paulus overtager ordet i kristendommen for Helligånden, ”Pneuma Hagion”, og den er bestemt heller ikke materiel her: kristendommen grundlægges ved pinsebegivenhedens store himmelske åndepust. Men dette gennemstrømmer ikke tilværelsen som helhed. Stoicismen er i udgangspunktet langt mere spirituel end Platons filosofi, men danner til gengæld den væsentligste forudsætning for nyplatonismen, som grundlagt af Plotin med en omfattende metafysik: alt er udkastet i ”logoi spermatikoi”, logos-sædekorn. Stoicismen betoner som sagt den enkeltes tilbagetrækning til kontemplativ, netop stoiske ro, upåvirkethed
