Environmental Ethics

Augustins Treenighedslære
2024-05-24 13:00 - 14:00 (Europe/Copenhagen) | Dokk1, Hack Kampmanns Plads 2, Aarhus, Aarhus, 8000, Denmark
Oplæg af Henrik Klindt-Jensen
ph.d., fhv. lektor Institut for Filosofi & Idéhistorie
Augustin udviklede afgørende den kristne Treenighedslære med Enhed af Fader, Søn og Helligånden og fandt, at den var en højere oktav af menneskets tilværelse og erkendelse – ligesom også Hegel langt senere.
Hegel selv kommenterer desværre ikke selv direkte Augustin i sine filosofihistoriske forelæsninger, hvor han kun bredt taler om kirkefædrene.
Augustins beskæftigelse med Treenigheden var meget omfattende og kompleks. Foredraget vil især behandle den filosofiske side, som har klangbund i nyplatonismen og som foregriber Hegel.

Kierkegaard´s Forhold til Platon
2024-02-09 13:30 - 15:00 | Aarhus
Oplæg af Henrik Klindt-Jensen, ph.d.
Søren Kjerkegaards forhold til Platon er komplekst, og indebærer også forholdet til Sokrates hos Platon, selvom han også skeler til Xenofons Sokrates skikkelse.
Kierkegaard ser ikke bare Sokrates som forudsætning for Kristus, men også for sig selv som eksistensmeddeler. Han begynder sit forfatterskab med disputatsen ”Begrebet Ironi med stadigt Hensigt på Sokrates”. I forlængelse af Platon sætter han Sokrates´ ironi på skrift i en indirekte meddelelse – Platon bruger dialog-partnere, Kierkegaard pseudonymer. Og denne meddelelse er et eksempel på dobbelt-bevægelsen – man skal huske sig selv i det at meddele. Hos Platon bevæger filosoffen sig fra tiden til evigheden og tilbage igen i hulebilledet – hos Kierkegaard sker en sådan dobbelt-bevægelse hele tiden.

Schelling´s Naturfilosofi
2024-01-25 13:30 - 15:00 | Dokk1, Hack Kampmanns Plads 2, Aarhus, Aarhus, 8000, Denmark
Oplæg af
Kristoffer Balslev Willert
PhD-studerende
Afd. For Filosofi og Idéhistorie
Aarhus Universitet
Naturen er i krise. Fossiløkonomiens acceleration af CO2-udledninger og opvarmning af planeten, omdannelsen af efterhånden sjældnere og sjældnere vild natur gennem skovrydning, plantageanlægning, monokulturelt landbrug og anden profitabel arealudnyttelse, havvandsstigninger og omskiftelige og skadelige vejrmønstre, døde havvandszoner og uendelige mængder plastic- og betonaftryk på jordskorpens overflader – det er alt sammen med til at aflive hele økosystemer, plante- og dyrearter og, indtil videre, bestemte og deres eksistensgrundlag. Fortællinger om os selv og vores plads i naturen er medbestemmende for, hvordan vi handler i den. Klimakampen er med andre ord lige så meget en kamp om fortællinger og perceptioner som det er en politisk kamp. Den planetære krise kan bedst beskrives som resultatet af en antropocentrisk Weltanschauung, der har afsondret eller ophøjet mennesket over resten af naturen. At bekæmpe klimakatastrofen kræver ifølge dem nye grundfortællinger, der ikke ser mennesket som et exceptionelt væsen; der ikke skelner skarpt mellem ’kultur’ og ’natur’. Vi finder elementer til en kritik af det modernes” instrumentalistiske og destruktive blik på naturen i den klassiske naturfilosofi, fx hos F.W.J. Schelling og Karoline von Günderrode. I dette foredrag vil jeg udlægge centrale aspekter af begges naturfilosofi og argumentere for, hvorfor der er vigtige metafysiske, etiske og æstetiske aspekter at hente her for grundlæggende at omkalfatre de ideale og (socio)materielle strukturer, der har bragt os til vor tids klimakatastrofiske punkt.

Platons dialog "Timaios"
2023-05-31 14:00 - 15:30 | Dokk1, Hack Kampmanns Plads 2, Aarhus, Aarhus, 8000, Denmark
Oplæg af Henrik Klindt-Jensen
ph.d., fhv. ekstern lektor
Institut for Kultur og Samfund,
Filosofi & Idéhistorie
Aarhus Universitet
Platons ”Timaios” var den dialog, som spillede den største rolle op igennem middelalder og renæssance. Dialogen skildrer med baggrund i pythagoræismen på flere måder., hvordan en skabergud med hjælpeguder skaber verden. Først skabes kosmos som ordnet efter kredsbevægelser, især manifesteret som himmellegemerne, så skabes det ud fra at være opbygget af tredimensionelle figurer med geometriske flader, ”polyedere”. Kosmos har en samlet tredelt sjæl hvis tredeling svarer til tredelingen af det enkelte menneskes sjæl – og denne tredeling genfindes også i idealstaten i dialogen ”Staten”. Dennes samtale fandt i øvrigt sted dagen før den, vi finder i ”Timaios”.
Den senantikke læge Galen kom i særdeleshed til at fastholde ”Timaios” i naturfilosofien med de fire elementer. Renæssancen fandt især menneskets forhold til verden som mikrokosmos overfor makrokosmos.

Arrangør: EnvironmentalEthics https://www.eebs.dk

Platon og Kristendommen” hos Augustin og Boëthius
2023-03-31 14:00 - 15:30 | Dokk1, Hack Kampmanns Plads 2, Aarhus, Aarhus, 8000, Denmark
Oplæg af Ph.d. Henrik Klindt-Jensen
Op igennem middelalderen brugtes Aristoteles som filosofisk grundlag for udviklingen af den kristne teologi i den såkaldte ”skolastik”, som også kom til at forvalte den videnskabelige arv fra Antikken. Men før skolastikken fik Platon betydning med Austin, og ved indgangen til den med Boëthius. De to blev aldrig sådan ”ortodokse” platonikere, de dyrkede i høj grad Platons filosofi formidlet af ny platonismen, grundlagt af Plotin. Ny platonikerne søgte at forene Platon og Aristoteles, og efterhånden blev det i hovedsagen Aristoteles, som Boëthius kom til at beskæftige sig med; han betragtes faktisk som grundlæggeren af skolastikken. Augustin kunne kun dårligt græsk, læste klassikerne i latinske oversættelser; Boëthius var den sidste store før renæssancen, som virkelig kunne græsk og som selv bidrog til oversættelser til latin direkte fra græsk; ellers kom skolastikken mest til at bero på oversættelser fra arabisk. Kristendommen fik brug for Platon til virkelig at løfte blikket mod en højere åndelig virkelighed, selvom dens anliggende bestemt også er det konkrete menneskeliv. I generationerne efter Platon selv blev ”akademikerne” derimod snart skeptikere; som bestemt ikke kunne bidrage til Kristendommen.

Skabelse og Tilintetgørelse - Løgstrup og Naturen
2023-03-10 13:00 - 14:30 | Dokk1, Hack Kampmanns Plads 2, Aarhus, Aarhus, 8000, Denmark
Oplæg af mag.art. Kristian Lambertsen
fhv. ekstern lektor afd. for filosofi og idehistorie.
Aarhus Universitet
Værket ”Skabelse og Tilintetgørelse” taler direkte ind i den menneskeskabte klimakrise. Med Løgstrups ord er forureningen en blasfemi mod skabelsen. Det religiøse sprog søger at skabe det rum, hvor vi mennesker igen besinder os på det ansvar, vi har overfor naturen.

Respekt for Naturen i Miljøetisk Perspektiv
2020-01-31 13:30 - 15:30 | Dokk1, Hack Kampmanns Plads 2, Aarhus, Aarhus, 8000, Denmark
Respekt for Naturen i Miljø Etisk Perspektiv
af Emeritus, docent Hans Fink, Aarhus Universitet
Respekt for naturen indbefatter respekt for at alt hvad vi mennesker foretager os. Og at indse at alt indgår i sammenhænge, som vi kun delvis har indsigt i. At vise respekt for naturen er også at tage ansvar for måden at være natur i naturen på, så langt som vores bedste indsigt nu rækker. Fink vil forklare og begrunde tesen i oplægget. Der lægger op til efterfølgende diskussion.
